2/26
SISÄLLYS
3 TOIMISTON TERVEISET
4 KUVIA KEVÄTKAUDELTA
6 SPECSAVERSISTA UUSI YHTEISTYÖKUMPPANI
7 ÉUROOPPALAISTA POTILASYHTEISTYÖTÄ
9 UUTISIA MAAILMALTA
11 EI MIKÄÄN TAVALLINEN PÄÄNSÄRKY
14 BRITTILÄISTÄ JÄRJESTÖTYÖTÄ
18 GLAUKOOMAKERHOJEN AIKATAULUT
20 KYSY SILMÄLÄÄKÄRILTÄ
GLAUKOOMA 2 2026
Glaukooma on Glaukoomayhdistys ry:n
julkaisema lehti, joka ilmestyy kahdesti
vuodessa.
LEHDEN TOIMITUS:
Päätoimittaja: Ritva Kivimäki
Toimitus ja taitto: Jera Hänninen
YHTEYSTIEDOT:
Glaukoomayhdistys ry
Marjaniementie 74
00930 Helsinki
TOIMISTO:
Näkövammaisten toimintakeskus Iiris,
5. kerros.
PUHEENJOHTAJA:
Ritva Kivimäki
puhelin: 050 464 7674
ritva.kivimaki@glaukoomayhdistys.fi
TOIMINNANJOHTAJA:
Jera Hänninen
puhelin: 050 464 7674
toimisto@glaukoomayhdistys.fi
Toimisto avoinna: ma, ke, to
8-15, ti 9-12
Y-TUNNUS:
2483413-0
KOTISIVUT:
glaukoomayhdistys.fi
FACEBOOK:
Glaukoomayhdistys ry

TOIMISTON TERVEISET
”Vain muutos on pysyvää.” Näin kirjoitti antiikin
filosofi Herakleitos jo noin 500 vuotta
ennen ajanlaskun alkua. Ajatus on säilynyt
ajankohtaisena yli kahden vuosituhannen
ajan, ja se pätee yhtä hyvin nykyiseen yhdistystoimintaan
kuin ihmisten elämään yleensäkin.
Yhteiskunta muuttuu jatkuvasti, ja samalla
muuttuvat myös kansalaisjärjestöjen toimintaympäristö
ja toimintaedellytykset. Itä-Suomen
yliopiston yhteiskunta- ja kauppatieteiden
tiedekunnan tutkimusjohtaja Kimmo
Elo muistutti hiljattain Sosten uutiskirjeessä,
että toimiva kansalaisyhteiskunta on liberaalin
demokratian kulmakivi ja yhteiskunnan
vakauttaja. Järjestöjen merkitys on suuri erityisesti
silloin, kun ne tarjoavat vertaistukea,
tietoa ja yhteisöllisyyttä ihmisille, jotka sitä
eniten tarvitsevat.
Kuluneina viikkoina keskustelua ovat hallinneet
ensi vuodelle suunnitellut järjestöjen
avustusleikkaukset ja niiden mahdollinen
kohdentuminen. Monessa järjestössä tulevaisuutta
tarkastellaan huolestunein mielin.
Glaukoomayhdistyksessä asiaa ei kuitenkaan
tarvitse omakohtaisesti murehtia, sillä
STEA-avustuksemme päättyi jo viime vuonna.
Tilanne pakotti meidät ajattelemaan uudella
tavalla. Emme jääneet tuleen makaamaan,
vaan lähdimme etsimään uusia ratkaisuja
toimintamme turvaamiseksi. Keväällä toteutimme
kuukauden mittaisen jäsenhankintakampanjan
sosiaalisessa mediassa, ja sen
tulokset ylittivät odotuksemme: kampanjan
aikana yhdistykseemme liittyi yli kaksisataa
uutta jäsentä.
Samalla olemme kehittäneet jäsenetuja ja
vahvistaneet yhteistyötä uusien kumppaneiden
kanssa. Yhteistyö Specsaversin kanssa
tarjoaa jäsenillemme aiempaa parempia etuja
ja konkreettista hyötyä arkeen. Lisäksi
olemme tehostaneet omaa varainhankintaamme
ottamalla käyttöön Digilipas-
palvelun, jonka kautta jokainen voi
halutessaan tukea yhdistyksen toimintaa
pienelläkin summalla. Näin olemme
toimineet juuri sillä tavalla, johon myös
julkinen valta on järjestöjä kannustanut:
kehittämällä omaa varainhankintaa ja
vahvistamalla toiminnan omavaraisuutta.
Muutos ei siis aina ole uhka. Se voi olla
myös mahdollisuus uudistua, löytää
uusia toimintatapoja ja tavoittaa entistä
enemmän ihmisiä. Kuten Bob Dylan
lauloi jo 1960-luvulla: The Times They
Are a-Changin’. Ajat muuttuvat – ja
joskus se voi olla hyvinkin myönteinen
asia.
Haluan kiittää kaikkia jäseniämme,
vapaaehtoisia, yhteistyökumppaneita ja
toimintaamme tukevia tahoja kuluneesta
toimintavuodesta. Yhdessä olemme
osoittaneet, että myös muuttuvissa
olosuhteissa voidaan rakentaa vahvaa ja
elinvoimaista yhteisöä.
Toivotan kaikille jäsenillemme aurinkoista,
rentouttavaa ja virkistävää kesää.
JERA HÄNNINEN
toiminnanjohtaja

SPECSAVERSISTA UUSI
YHTEISTYÖKUMPPANI
Glaukoomayhdistyksen jäsenille uusia etuja Specsaversilta
Glaukoomayhdistyksen jäsenet saavat jatkossa käyttöönsä uusia jäsenetuja yhteistyössä
Specsaversin kanssa. Edut ovat voimassa jäsenkorttia näyttämällä, ja ne koskevat myös
perheenjäseniä.
Jäsenedut sisältävät maksuttoman silmänpaineen mittauksen sekä optikon näöntutkimuksen.
Lisäksi jäsenet saavat optikon kattavan silmien terveystutkimuksen OCT-kuvauksineen
hintaan 39 euroa.
Silmälaseista ja aurinkolaseista jäsenet saavat 30 prosentin alennuksen, piilolinsseistä
25 prosentin alennuksen sekä kuivasilmätuotteista 10 prosentin alennuksen.
Yhteistyön tavoitteena on tukea glaukoomaa sairastavien ja heidän läheistensä silmäterveyttä
sekä helpottaa säännöllistä näön seurantaa.

EUROOPPALAISTA
POTILASYHTEISTYÖTÄ
Eurooppalaiset glaukoomapotilaat verkostoitumassa –
ensimmäinen yhteistapaaminen pidettiin maaliskuussa
Euroopan glaukoomapotilasjärjestöt
ottivat merkittävän askeleen kohti
tiiviimpää yhteistyötä, kun ensimmäinen
yhteinen tapaaminen järjestettiin
25.3.2026 etäyhteydellä.
Kokous kokosi yhteen potilasjärjestöjen
edustajia 12 eri maasta sekä asiantuntijoita
Euroopan glaukoomayhteisöstä.
Tapaamisen järjestivät norjalainen Asle
Haukaas ja saksalainen Kate Backhaus
osana Expert by Experience (EbE) -toimintaa,
joka toimii European Glaucoma
Society:n yhteydessä.
EbE-ryhmän tavoitteena on vahvistaa
glaukoomapotilaiden ääntä Euroopassa ja
tukea kansallisten potilasjärjestöjen syntymistä
ja kehittymistä.
POTILAIDEN ÄÄNI OSAKSI KEHITYSTYÖ-
TÄ
Kokouksessa kuultiin katsaus siihen, miten
potilaiden näkökulmaa tuodaan yhä
vahvemmin mukaan hoitosuosituksiin ja
glaukoomaa koskevaan kehitystyöhön.
Ensimmäistä kertaa potilaiden kokemukset
ovat mukana myös eurooppalaisissa
hoitosuosituksissa.
Keskusteluissa korostui, että potilasjärjestöillä
on tärkeä rooli vertaistuen tarjoajina,
tiedon jakajina sekä tietoisuuden
lisääjinä. Useat osallistujat jakoivat omia
kokemuksiaan glaukoomasta ja järjestötoiminnasta
– mukana oli sekä pitkään
toimineita yhdistyksiä että vasta perustamisvaiheessa
olevia ryhmiä.
Myös Glaucoma UK esitteli laajaa toimintaansa,
johon kuuluu muun muassa
neuvontapalveluja, tietoisuuskampanjoita
ja tutkimuksen tukemista. Esitys herätti
runsaasti keskustelua siitä, miten hyviä
käytäntöjä voitaisiin jakaa maiden välillä.
(Lue lisää sivulta 14.)
KOHTI EUROOPPALAISTA VERKOSTOA
Yksi kokouksen keskeisistä teemoista oli
yhteistyön tiivistäminen. Osallistujat sopivat
useista konkreettisista askelista:
• Järjestöjen välisen yhteydenpidon parantaminen
(mm. yhteinen sähköpostilista)
• Niin sanotun “buddy”-mallin luominen,
jossa eri maiden yhdistykset tekevät yhteistyötä
ja jakavat kokemuksia
• Yhteisten viestintäkanavien, kuten You-
Tube-sisältöjen, kehittäminen
• Potilaskokemusten ja koulutusmateriaalien
jakaminen
Lisäksi keskusteltiin mahdollisuudesta
rakentaa pidemmällä aikavälillä virallisempi
eurooppalainen glaukoomapotilasverkosto.
SUOMIKIN MUKANA KEHITYKSESSÄ
Suomea tapaamisessa edusti Glaukoomayhdistyksen
edustaja. Keskusteluissa nousi
esiin monia teemoja, jotka ovat tuttuja
myös Suomessa: vertaistuen merkitys, tiedon
saavutettavuus sekä potilaiden arjen
haasteet.
Yhteistyön kautta avautuu uusia mahdollisuuksia
kehittää toimintaa myös kansallisesti.
Esimerkiksi muiden maiden
kokemukset voivat tarjota ideoita niin
viestintään, tapahtumiin kuin potilastuen
muotoihin.
TYÖ JATKUU
Tapaaminen päättyi yhteiseen toiveeseen
yhteistyön jatkamisesta. Seuraava kokous
on suunnitteilla kesälle, jolloin tarkoituksena
on viedä verkoston rakentamista
eteenpäin ja jakaa kokemuksia kevään
aikana syntyneistä uusista avauksista.
Eurooppalainen yhteistyö on vasta alussa,
mutta suunta on selvä: glaukoomapotilaiden
ääntä halutaan vahvistaa yli rajojen
– yhdessä.

EbE (Experts by Experience) on vuonna 2021 perustettu eurooppalainen
glaukoomapotilaiden asiantuntijaryhmä, joka toimii
osana European Glaucoma Society -järjestöä. Ryhmä koostuu
glaukoomaa sairastavista henkilöistä, jotka jakavat kokemuksiaan
ja tuovat potilaiden näkökulmaa esille glaukooman hoidossa, tutkimuksessa
ja hoitosuositusten kehittämisessä.
EbE ei tarjoa lääketieteellistä neuvontaa tai yksilöllistä vertaistukea,
vaan sen tehtävänä on vahvistaa glaukoomapotilaiden ääntä
Euroopassa. Ryhmä edistää potilaille suunnatun tiedon saatavuutta,
tukee tutkimukseen osallistumista sekä tekee yhteistyötä
silmälääkäreiden, tutkijoiden ja potilasjärjestöjen kanssa.
https://www.eugs.org/pages/ebe-patients?font_size=large

UUTISIA MAAILMALTA

GLAUKOOMALÄÄKKEIDEN KORVATTAVUUS
SITTENKIN JATKUU
Lääkkeiden hintalautakunta tiedotti
tammikuussa 2026, että glaukooman hoidossa
käytettävien Travatan-, Taflotan-,
Taflotan sine-, Cosopt-, Taptiqom- ja
Taptiqom sine -valmisteiden korvattavuus
päättyisi 31. heinäkuuta 2026.
Päätös herätti huolta monissa glaukoomapotilaissa,
sillä korvattavuuden päättyminen
olisi voinut nostaa lääkekuluja
merkittävästi ja johtaa lääkitysten vaihtamiseen.
Korvattavuuden päättyminen perustui
siihen, ettei valmisteiden uusintahakemuksia
korvattavuudesta ja kohtuullisesta
tukkuhinnasta ollut hyväksytty.
Suomessa lääkkeen Kela-korvattavuus
edellyttää lääkkeiden hintalautakunnan
hyväksyntää.
Keväällä myyntiluvan haltijat jättivät
valmisteista uudet korvattavuus- ja hintahakemukset.
Hintalautakunta hyväksyi
hakemukset 22. huhtikuuta, 23. huhtikuuta
ja 12. toukokuuta 2026. Tämän
seurauksena lääkkeet säilyvät Kela- korvattavina
myös 31. heinäkuuta jälkeen.
Päätös toi helpotusta sekä potilaille että
hoitaville lääkäreille. Glaukooman lääkehoito
on yleensä pitkäaikaista, usein
elinikäistä, ja toimivan lääkityksen vaihtaminen
voi olla potilaalle hankalaa.
Silmälääkkeissä myös siedettävyys vaihtelee
yksilöllisesti, minkä vuoksi juuri
sopivan valmisteen löytyminen saattaa
vaatia useita kokeiluja.
Kyseiset lääkkeet kuuluvat glaukooman
hoidossa yleisesti käytettyihin silmänpainetta
alentaviin valmisteisiin. Osa
valmisteista on saatavana myös säilytysaineettomina
sine-versioina, joita käytetään
erityisesti potilailla, joilla silmät
ärtyvät helposti.

NEUROPROTEKTIO NOUSI GLAUCOMA
360 -TAPAHTUMAN KESKIÖÖN
San Franciscossa tammikuun lopussa
järjestetty Glaucoma Research Foundationin
New Horizons Forum nosti tänä
vuonna keskiöön neuroprotektion eli
hermosoluja suojaavat glaukoomahoidot.
Asiantuntijoiden mukaan pelkkä silmänpaineen
alentaminen ei aina riitä estämään
näön heikkenemistä, minkä vuoksi
uusia hoitomuotoja kehitetään vauhdilla.
Kokouksen avausluennon pitänyt silmäkirurgi
Eugene de Juan Jr. korosti, että
osa potilaista menettää näköään tavoitesilmänpaineesta
huolimatta. Hänen mukaansa
tulevaisuuden hoidossa pyritään
suojaamaan verkkokalvon soluja ja mahdollisesti
jopa palauttamaan menetettyä
näköä. Lisäksi tekoälyn arvioidaan nopeuttavan
uusien hoitojen tunnistamista
ja kohdentamista riskipotilaille.
New Horizons Forum järjestettiin nyt
15. kerran. Tapahtuma kokoaa vuosittain
yhteen glaukooman tutkijoita, lääkäreitä,
yrityksiä ja sijoittajia esittelemään alan
uusimpia tutkimus- ja hoitoinnovaatioita.
Lähde:
https://tinyurl.com/97xffmeb

KUTSU GLAUKOOMAYHDISTYS RY:N
SYYSKOKOUKSEEN
AIKA: 3.10. 2026 kello 13.00 alkaen.
PAIKKA: Scandic Hotel Koskipuisto, Koskikatu 5, Tampere
YHDISTYKSEN SYYSKOKOUKSESSA KÄSITELLÄÄN:
1. Vahvistetaan toimintasuunnitelma, tulo- ja menoarvio, jäsenmaksujen
suuruudet sekä puheenjohtajan ja hallituksen jäsenten
palkkiot seuraavalle kalenterivuodelle
2. Valitaan joka toinen vuosi hallituksen puheenjohtaja kahdeksi
seuraavaksi kalenterivuodeksi
3. Valitaan kolme muuta varsinaista jäsentä hallitukseen erovuoroisten
tilalle sekä heille henkilökohtaiset varajäsenet.
4. Valitaan joko yksi tilintarkastaja ja hänelle varatilintarkastaja tai
tilintarkastusyhteisö
5. Käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat
Jäsenellä on oikeus tehdä aloitteita vuosikokoukselle. Syyskokoukseen
tarkoitettu aloite on toimitettava hallitukselle ennen elokuun
loppua.
Mikäli osallistut ennen kokousta kello 12 alkaen tarjottavalle lounaalle,
sitova ilmoittautuminen 9.9. mennessä yhdistyksen toimistoon.
GLAUKOOMAYHDISTYS RY HALLITUS

EI MIKÄÄN TAVALLINEN
PÄÄNSÄRKY
Perjantaina Anneli ajatteli sairastuvansa
vatsatautiin.
Päähän särki, olo oli huono ja
pahoinvointi yltyi iltaa kohti. Hän
yritti levätä ja odotti oireiden menevän
ohi. Sen sijaan viikonlopun aikana olo
muuttui yhä tukalammaksi.
– Oksensin koko ajan. Edes vesi ei pysynyt
sisällä, Anneli muistelee.
Samaan aikaan kipu voimistui. Se ei tuntunut
enää tavalliselta päänsäryltä, vaan
levisi otsan alueelle ja oikean silmän ympärille.
Sunnuntaihin mennessä kipu oli
sietämätöntä.
Maanantaiaamuna Anneli hakeutui työterveyshuoltoon.
Jälkikäteen ajateltuna
päätös oli ratkaiseva.
Työterveyslääkäri epäili, että kyseessä voisi
olla silmäperäinen ongelma, ja kirjoitti
lähetteen Helsingin Tammisairaalaan.
Siellä syy Annelin rajuihin oireisiin selvisi
nopeasti.
Oikean silmän paine mitattiin.
Mittari näytti lukemaa 70 millimetriä elohopeaa.
Normaalisti silmänpaine on noin 10–21
mmHg.
– Olin aivan järkyttynyt, kun kuulin lukeman,
Anneli kertoo.
Kyseessä oli akuutti glaukoomakohtaus,
harvinainen mutta silmän kannalta vaarallinen
hätätilanne.
Silmätautien erikoislääkäri, dosentti
Anu Vaajasen mukaan akuutti glaukoomakohtaus
syntyy, kun silmän sisäisen
nesteen normaali kierto estyy ja silmänpaine
kohoaa nopeasti.
– Kohtaus alkaa yleensä melko äkillisesti
ja on kivulias juuri nopean paineennousun
vuoksi, Vaajanen kertoo.
Tyypillisiä oireita ovat voimakas silmäkipu,
näön hämärtyminen, pahoinvointi ja
oksentelu. Silmä voi punoittaa ja näyttää
samealta.
Koska oireisiin kuuluu usein voimakas
päänsärky ja huono olo, akuutti glaukoomakohtaus
ei aina tule ensimmäisenä
mieleen.
– Joskus oireita voidaan erehtyä pitämään
esimerkiksi migreeninä tai muuna päänsärkynä.
Siksi silmäoireiden tunnistaminen
on tärkeää.
Vaikka akuutti glaukoomakohtaus liittyy
useimmiten silmän rakenteellisiin tekijöihin,
tutkimuskirjallisuudessa on kuvattu
tapauksia, joissa esimerkiksi myyräkuume
on aiheuttanut silmän rakenteiden turpoamista
ja johtanut akuuttiin sulkukulmaglaukoomaan,
Vaajanen sanoo.
Annelin tapauksessa työterveyslääkärin
tekemä lähete osoittautui onnenpotkuksi.
Kaikissa tapauksissa akuuttia glaukoomakohtausta
ei tunnisteta heti. Silloin vaarana
voi olla näön menettäminen.
Tammisairaalassa hoito käynnistettiin
saman tien.
Silmään tiputettiin painetta alentavia
lääkkeitä, ja lisäksi tehtiin laserhoito eli
laseriridotomia. Toimenpiteessä värikalvoon
tehdään pieni aukko, jonka tarkoituksena
on helpottaa silmänsisäisen nesteen kulkua.
– Akuutin kohtauksen hoidossa tärkeintä on
saada silmänpaine laskemaan mahdollisimman
nopeasti ja palauttaa silmän normaali
nestekierto. Joskus tilanne vaatii lauetakseen
leikkaushoitoa, Vaajanen sanoo.
Nopea hoito on välttämätöntä, sillä korkea
silmänpaine voi vaurioittaa näköhermon
hermosäikeitä jo lyhyessä ajassa.
– Mitä pidempään paine pysyy hyvin korkeana,
sitä suurempi on pysyvän näkövaurion
riski.
Riskitekijöitä voidaan tunnistaa etukäteen
Akuutti glaukoomakohtaus on harvinainen,
mutta sen riski on suurentunut henkilöillä,
joilla on ahdaskulmainen glaukooma tai
silmän rakenne altistaa nesteenkierron häiriöille.
Joissakin tapauksissa kohtauksia voidaan
ehkäistä ennalta. Jos silmän rakenne on ahdas,
voidaan tehdä ennaltaehkäisevä laseriridotomia.
Myös kaihileikkauksella voi olla merkittävä
ennaltaehkäisevä vaikutus.
– Keinomykiö on huomattavasti ohuempi
kuin oma mykiö, jolloin silmänsisäiselle
nestekierrolle jää enemmän tilaa, Vaajanen
kertoo.
Akuutista tilanteesta on kulunut tovi aikaa,
mutta kohtauksesta jäi jälkiä.
Annelin oikean silmän näkö on edelleen
samea. Vaikka silmänpaine saatiin laskemaan
ja pahimmat kivut helpottivat nopeasti,
näkö ei ole palautunut ennalleen.
Lääkärit epäilevät, että kohtauksen taustalla
saattoi olla pitkälle edennyt, leikkaamaton
kaihi, joka ahtautti silmän rakenteita ja vaikeutti
nesteen normaalia kiertoa.
Nyt Anneli odottaa pääsyä kaihileikkaukseen.
Hän toivoo, että näkö vielä paranisi.
Samalla hän haluaa kertoa tarinansa muistutuksena
siitä, että äkillinen silmäkipu,
näön hämärtyminen ja pahoinvointi eivät
aina johdu vatsataudista tai tavallisesta
päänsärystä.
Joskus kyse voi olla silmän hätätilanteesta,
jossa jokainen tunti on tärkeä.

AKUUTTI GLAUKOOMAKOHTAUS
Akuutti glaukoomakohtaus (akuutti sulkukulmaglaukooma) on silmän hätätilanne, jossa
silmän sisäisen nesteen kierto estyy äkillisesti. Tämän seurauksena silmänpaine nousee
nopeasti hyvin korkeaksi.
TYYPILLISET OIREET
• Voimakas, äkillisesti alkava silmäkipu
• Kova päänsärky, usein otsan tai silmän alueella
• Näön hämärtyminen
• Valojen ympärillä näkyvät värikehät
• Silmän punoitus
• Pahoinvointi ja oksentelu
MILLOIN HOITOON?
Heti. Akuutti glaukoomakohtaus vaatii kiireellistä erikoissairaanhoitoa. Jos silmäkipuun
liittyy näön hämärtymistä, pahoinvointia tai oksentelua, on syytä hakeutua välittömästi
päivystykseen.
MIKSI KIIRE ON TÄRKEÄÄ?
Korkea silmänpaine voi vaurioittaa näköhermoa nopeasti. Mitä aikaisemmin paine saadaan
laskemaan, sitä paremmat mahdollisuudet on säilyttää näkö.
Keillä riski on suurentunut?
• Henkilöillä, joilla on ahdaskulmainen glaukooma
• Henkilöillä, joiden silmän rakenne on ahdas
• Joissakin tapauksissa pitkälle edennyt kaihi voi lisätä riskiä
• Harvinaisissa tilanteissa myös tietyt tulehdukset tai elimistön nestetasapainon häiriöt
voivat laukaista kohtauksen.
MITEN SITÄ HOIDETAAN?
• Silmänpainetta alentavilla lääkkeillä
• Tarvittaessa suun kautta tai suonensisäisesti annettavilla lääkkeillä
• Usein laseriridotomialla, jossa värikalvoon tehdään pieni aukko nesteenkierron
helpottamiseksi.
VOIKO KOHTAUKSEN EHKÄISTÄ?
Kyllä. Jos silmälääkäri toteaa silmän rakenteen altistavan kohtaukselle, voidaan tehdä
ennaltaehkäisevä laseriridotomia. Monilla ahdaskulmaisesta glaukoomasta kärsivillä
myös kaihileikkaus vähentää kohtausriskiä.

BRITTILÄISTÄ JÄRJESTÖTYÖTÄ
Glaucoma UK rahoittaa toimintansa
lahjoitusvaroin
Glaukoomaa on kutsuttu hiljaiseksi
näkövarkaaksi. Nimitys ei
ole liioittelua.
Sairaus voi edetä vuosia ilman
minkäänlaisia oireita. Näköhermo vaurioituu
vähitellen, näkökenttä kapenee huomaamatta,
eikä potilas välttämättä tiedä
mitään ennen kuin muutokset ovat jo pysyviä.
Menetettyä näköä ei voida palauttaa.
Juuri siksi glaukooma on yksi silmäterveyden
suurista haasteista kaikkialla Euroopassa.
Vaikka tutkimus ja hoito kehittyvät
jatkuvasti, ongelmana ei useinkaan ole hoidon
puute vaan se, että sairaus havaitaan
liian myöhään.
Britanniassa glaukoomapotilaiden etuja
ajava Glaucoma UK seuraa tilannetta läheltä.
Järjestön toiminnanjohtaja Joanne
Creighton näkee työssään sekä järjestelmän
vahvuudet että sen puutteet.
– Yksi suurimmista haasteista on se, että
glaukoomahoito vaihtelee eri puolilla
maata. Potilaan kokemus voi olla hyvin
erilainen riippuen siitä, missä hän asuu,
Creighton kertoo.
Vaikka kyse on Britanniasta, havainto kuulostaa
tutulta myös suomalaisesta näkökulmasta.
Hoidon saatavuus, seurantakäytännöt
ja palvelujen saavutettavuus voivat
vaihdella alueittain, vaikka tavoitteena on
yhdenvertainen hoito.
Puolet sairastuneista ei tiedä sairaudestaan
Glaukooman salakavaluus näkyy yhdessä
luvussa, jota asiantuntijat toistavat ympäri
maailmaa: noin puolet glaukoomaa sairastavista
ei tiedä sairastavansa sitä.
Syynä on taudin luonne. Varhaisvaiheessa
glaukooma ei yleensä aiheuta kipua eikä
näöntarkkuuden heikkenemistä. Näkökentän
muutokset kehittyvät hitaasti, ja aivot
oppivat pitkään kompensoimaan puutteita.
Moni ajattelee näkevänsä täysin normaalisti.
– Säännölliset silmätutkimukset ovat ratkaisu,
mutta monet eivät hakeudu tutkimuksiin,
jos näössä ei tunnu olevan mitään
ongelmaa, Creighton sanoo.
Britanniassa osa ihmisistä myös pelkää
silmätutkimuksia siksi, että niihin liitetään
ajatus uusien silmälasien hankinnasta ja
mahdollisista kustannuksista. Taustalla voi
olla myös yleinen käsitys, että tutkimuksiin
mennään vasta silloin, kun jokin oire pakottaa.
Glaukooman kohdalla tällainen ajattelu on
ongelmallista. Mitä aikaisemmin sairaus
havaitaan, sitä paremmin näkö voidaan
yleensä säilyttää.
Tieto kulkee huonosti myös perheissä
Glaukooman tiedetään olevan osittain perinnöllinen
sairaus. Lähisukulaisen sairastuminen
lisää omaa riskiä merkittävästi.
Silti tieto ei aina kulje sukupolvelta toiselle.
Glaucoma UK neuvontapalvelussa kuullaan
usein sama kertomus.
”Äidilläni oli glaukooma, mutta en koskaan
tiennyt siitä.”
Creightonin mukaan yksi yksinkertaisimmista
keinoista ehkäistä näkövammoja olisi
keskustella sairaudesta avoimemmin perheissä.
Moni suomalainenkin glaukoomapotilas
tunnistaa tilanteen. Aikaisempina vuosikymmeninä
sairauksista ei välttämättä
puhuttu samalla tavalla kuin nykyisin. Sukulaisen
silmäsairaus on voinut jäädä hämärän
peittoon, vaikka tiedolla olisi merkitystä
myös seuraaville sukupolville.
Tietoisuus on edelleen suurin lääke
Glaukooma UK tutkimusten mukaan vain
hieman yli puolet ihmisistä osaa nimetä
glaukooman, kun heiltä kysytään tunnetuista
silmäsairauksista.
Luku kertoo paljon.
Ikärappeuma tunnetaan laajalti. Kaihi on
useimmille tuttu. Glaukooma sen sijaan jää
usein vähemmälle huomiolle, vaikka se on
yksi tärkeimmistä pysyvän näkövamman
aiheuttajista.
Creightonin mukaan tehokkain yksittäinen
keino parantaa tilannetta olisi lisätä tietoisuutta
siitä, mikä glaukooma on ja kenellä
riski sairastua on suurin.
Järjestö onkin kehittänyt verkkosivuilleen
riskitestin, jonka avulla ihmiset voivat arvioida
omaa riskiään.
Ajatus on yksinkertainen: ihminen ei hakeudu
tutkimuksiin sairauden vuoksi, josta
hän ei ole koskaan kuullut.
Ikääntyvä Eurooppa kasvattaa potilasmääriä
Glaukooman merkitys kasvaa tulevina vuosikymmeninä
väestön ikääntyessä.
Glaucoma UK tilaaman ennusteen mukaan
glaukoomatapausten määrä kasvaa Britanniassa
noin 60 prosenttia seuraavan 35
vuoden aikana.
Suunta on sama myös Suomessa.
Yhä useampi elää korkeaan ikään, mikä on
yhteiskunnan suuri saavutus. Samalla silmäsairauksien
määrä kasvaa väistämättä.
Tämä lisää painetta sekä erikoissairaanhoitoon
että silmäterveyden peruspalveluihin.
Britanniassa ratkaisua etsitään siirtämällä
osa glaukooman seurannasta sairaaloiden
ulkopuolelle yhteisöpohjaisiin palveluihin.
Tavoitteena on vapauttaa sairaaloiden resursseja
ja nopeuttaa hoitoon pääsyä.
Ajatus muistuttaa kehitystä, jota nähdään
monissa maissa: kaikkea seurantaa ei välttämättä
tarvitse tehdä sairaalassa, jos osa
tutkimuksista voidaan toteuttaa turvallisesti
lähempänä potilaan arkea.
Teknologia ei aina pysy muutoksen
mukana
Uusien hoitomallien käyttöönotossa suurin
ongelma ei välttämättä ole henkilöstön
osaaminen eikä lääketieteellinen tieto.
Se voi olla tietojärjestelmä.
– Potilastiedot eivät tällä hetkellä liiku riittävän
helposti eri palvelujen välillä, Creighton
toteaa.
Kun glaukoomahoitoa toteutetaan useissa
eri yksiköissä, tiedonkulun merkitys korostuu.
Jos tutkimustulokset eivät siirry saumattomasti,
vaarana on hoidon pirstoutuminen.
Myös Suomessa keskustelu terveydenhuollon
tietojärjestelmistä on jatkuvaa. Digitaaliset
ratkaisut voivat parhaimmillaan
helpottaa potilaan hoitopolkua, mutta huonosti
toimivat järjestelmät voivat muodostua
esteeksi tehokkaalle hoidolle.
Diagnoosi herättää kysymyksiä, joihin
vastaanotolla ei aina ehditä vastata
Monelle glaukoomadiagnoosi tulee yllätyksenä.
Vastaanotolla käydään läpi tutkimustuloksia,
hoitosuunnitelmaa ja lääkitystä. Tietoa tulee
paljon kerralla.
Varsinaiset kysymykset syntyvät usein vasta
myöhemmin.
Miten silmätippoja käytetään oikein? Voinko
edelleen ajaa autoa? Menetänkö näköni?
Miten sairaus vaikuttaa tulevaisuuteeni?
Juuri tällaisissa tilanteissa potilasjärjestöt
voivat täydentää terveydenhuollon tarjoamaa
tukea.
Glaucoma UK yli 50 vuotta toimineeseen
neuvontapalveluun otetaan yhteyttä erityisesti
käytännön kysymyksissä. Moni tarvitsee
yksinkertaisesti jonkun, joka ehtii kuunnella
ja vastata.
Creightonin mukaan yksi suurimmista
puutteista liittyy kuitenkin mielenterveyteen.
– Monet ihmiset kokevat ahdistusta tai huolta
diagnoosin jälkeen, mutta eivät välttämättä
kerro siitä kenellekään.
Näön menettämisen pelko on inhimillinen
reaktio, vaikka nykyaikaisella hoidolla
suurin osa glaukoomapotilaista säilyttää
toimintakykynsä koko elämänsä ajan. Silti
pelkkä tieto kroonisesta silmäsairaudesta
voi aiheuttaa epävarmuutta, johon lääketieteellinen
hoito yksin ei aina riitä vastaamaan.
Järjestöt paikkaavat aukkoja
Suomessa on viime vuosina keskusteltu
paljon järjestöjen rahoituksesta ja julkisen
tuen leikkauksista. Samalla on pohdittu,
kuka tarjoaa neuvontaa, vertaistukea ja
käytännön ohjausta silloin, kun terveydenhuollon
resurssit ovat tiukilla.
Britanniassa potilasjärjestöjen toimintamalli
perustuu jo lähtökohtaisesti vahvasti
lahjoituksiin.
Glaucoma UK ei saa valtionrahoitusta.
Sen toiminta rahoitetaan lahjoituksilla,
säätiöavustuksilla, yritysyhteistyöllä ja ennen
kaikkea testamenttilahjoituksilla.
Joinakin vuosina testamenttien osuus
järjestön vapaaehtoisesta rahoituksesta on
ollut jopa 75 prosenttia.
Tämän tuen avulla järjestö rahoittaa glaukoomatutkimusta,
väitöskirjatutkijoita,
kliinisiä tutkimushankkeita sekä professuuria
University College Londonissa.
Samalla riippuvuus testamenttivaroista
tekee toiminnasta haavoittuvaa. Siksi
järjestö pyrkii vahvistamaan sellaisten
palvelujen asemaa, joiden merkitys tunnustettaisiin
osaksi glaukoomapotilaiden
hoitoketjua.
Kysymys on ajankohtainen myös Suomessa.
Kun julkiset resurssit ovat rajalliset,
järjestöjen rooli tiedon välittäjänä, vertaistuen
tarjoajana ja potilaiden äänen esiin
tuojana voi korostua entisestään.
Yhteiset haasteet yhdistävät Eurooppaa
Kun Joanne Creightonilta kysyy hänen
mieleenpainuvinta kokemustaan järjestön
johdossa, vastaus ei liity tutkimukseen
eikä kampanjaan.
Hän nostaa esiin tapaamisen eurooppalaisten
glaukoomajärjestöjen kanssa.
Keskusteluissa kävi ilmi, että maiden välillä
on eroja, mutta haasteet ovat hämmästyttävän
samanlaisia. Kaikkialla pohditaan,
miten sairaus löydetään aiemmin,
miten kasvavaan potilasmäärään vastataan
ja miten potilaat saavat tarvitsemansa
tuen.
Samalla tapaaminen vahvisti tunnetta siitä,
että ratkaisuja voidaan löytää yhdessä.
Ehkä juuri siinä on glaukoomatyön tärkein
viesti myös suomalaisesta näkökulmasta.
Vaikka hoitomenetelmät kehittyvät
ja teknologia edistyy, kaikkein tärkeintä
on edelleen tietoisuus.
Glaukooma ei useimmiten anna varoitusmerkkejä.
Siksi näköä suojelee parhaiten
tieto siitä, että sairaus on olemassa – ja
että silmät kannattaa tutkituttaa silloinkin,
kun kaikki näyttää olevan kunnossa.
TUTUSTU GLAUCOMA UK:IIN
TÄÄLLÄ:
https://glaucoma.uk/

GLAUKOOMAKERHOT SYYSKAUDELLA
SYKSYN 2026 KERHOAIKATAULUT:
HELSINGIN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Kampin palvelukeskus, FADE-
kokoushuone, Salomonkatu 21 B.
HELSINGIN KERHOAJAT OVAT VIELÄ
AUKI. NE PÄIVITETÄÄN TÄNNE:
https://www.glaukoomayhdistys.fi/glaukoomakerhot/
HÄMEENLINNAN SEUDUN
GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Setlementti, kerhotila 3, Palokunnankatu
16. Esteetön kulku Raatihuoneenkadulta
tai Linnankadulta. Linnankadulla
jyrkkä nousu!
Syksyn 2026 kokoontumiset: 25.9,
23.10, 20.11 ja 11.12. kello 15.00–16.30.
Kerho-ohjaajat: Hannu Hoffren (0400-
689 852, hannu.hoffren(at)kolumbus.fi)
ja Ritva Järvinen (050-531 5449)
HUOMIOI MUUTTUNUT PAIKKA JA
AIKA.
JOENSUUN SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Pohjois-Karjalan Näkövammaiset
ry, Kauppakatu 17 B, 2.krs.
Syksyn 2026 kokoontumiset: 31.8., 28.9.,
26.10., 30.11. ja 14.12. kello 16:00–18:00.
Kerho-ohjaajat: Marjatta Naakka (marjattanaakka(
at)gmail.com, puhelin: 050
3295539) ja Liisa Termälä (liisa.termala(
at)gmail.com, puhelin: 050 3020959)
JYVÄSKYLÄN SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Keski-Suomen Näkövammaiset
ry, Eeronkatu 7.
Syksyn 2026 kokoontumiset: 23.09,
21.10, 18.11 ja 09.12. kello 14:00–15:30.
Kerho-ohjaaja: Hannu Hoffrén, (0400-
689 852, hannu.hoffren(at)kolumbus.fi)
com)
KUOPION SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Tukipilari kansalaistoiminnan
keskus, Kirjastokatu 5 A 1, Kuopio
Syksyn 2026 kokoontumiset: 24.09,
08.10, 22.11, 10.12. kello 14.00–15.30.
Kerho-ohjaaja: Hannu Hoffrén, (0400-
689 852, hannu.hoffren(at)kolumbus.fi)
LAHDEN SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Päijät-Hämeen Näkövammaisten
toimintakeskus, Puistokatu 9
Kerho-ohjaaja: Marja Valtanen (040 057
5241, marjuska.valtanen(at)gmail.com.)
Syksyn 2026 kokoontumiset: 29.9., 27.10
ja 24.11. kello 15.30-17.00.
OULUN SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Keskustakirjasto Saari, Kaarlenväylä
3, Oulu
Kerho-ohjaaja: Eini Kemppainen (eini.
kemppainen@gmail.com)
KERHOAJAT VIELÄ AUKI. NE PÄIVITETÄÄN
TÄNNE:
https://www.glaukoomayhdistys.fi/glaukoomakerhot/
SEINÄJOEN SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Seinäjoen Järjestötalo, Kalevankatu
2, kokoustila Metsä, 2. krs.
Syksyn 2026 kokoontumiset:8.9., 13.10.,
10.11. ja 8.12. kello 14.00–16.00.
Kerho-ohjaajat: Mikko Hautamäki (050-
3399 245, kttuning(at)gmail.com) ja Anneli
Talvi (040-7377 847, anneli.talvi(at)
gmail.com)
TAMPEREEN SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Tampereen seudun Näkövammaiset
ry:n toimintakeskus, Kuninkaankatu 8
A, 2.krs, kerhohuone.
Syksyn 2026 kokoontumiset:
17.8, 21.9, 19.10, 16.11 ja 21.12 kello
16.00–18.00
Kerho-ohjaajat: Marita Karhinen (marita.
karhinen(at)glaukoomayhdistys.fi) ja
Kimmo Piikkilä (040-8502499, kimmo.
piikkila(at)gmail.com)
TURUN SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Varsinais-Suomen Näkövammaiset
ry:n tilat, Läntinen Pitkäkatu 37, toinen
kerros.
Syksyn 2026 kokoontumiset: kokoontumiset:
8.9., 6.10., 3.11. ja 8.12. kello 13.00–
15.00.
Kerho-ohjaajat: Arja Hellsten (040-703
1847, hellsten.arja(at)gmail.com) sekä
Maija Lehtiö, (0400-695 466, maija.lehtio(
at)saunalahti.fi.)
VAASAN SEUDUN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Palosaaren seurakuntakeskus,
kerhotila Toivon kulma, Kapteeninkatu
14–16.
Kerho-ohjaajat: Kaisa Virtanen (040-730
2886, kaisa.virtanen52(at)gmail.com) ja
Paula Mäenpää (050-3383 796, paula.
maenpaa(at)gmail.com)
KERHOAJAT VIELÄ AUKI. NE PÄIVITETÄÄN
TÄNNE:
https://www.glaukoomayhdistys.fi/glaukoomakerhot/
VANTAAN GLAUKOOMAKERHO
Paikka: Asukastila Myyrmäki, iso neuvotteluhuone,
Paalutori 3.
Syksyn 2026 tapaamiset: 9.9., 14.10.,
11.11. ja 16.12. kello 13.00–15.00.
Kerho-ohjaajat: Anneli Korkiakoski (050-
5631220, annelikorkiakoski@gmail.com)
ja Irma Ropponen (040-562 8354, irma.
ropponen(at)kolumbus.fi)
HUOMIOI MUUTTUNUT PAIKKA JA
AIKA.
Yhdistyksen kotisivuilta löydät kaikkien
kerhojen aikataulut sekä mahdolliset
lisätiedot:
https://www.glaukoomayhdistys.fi/

KYSY SILMÄLÄÄKÄRILTÄ
Silmätautien erikoislääkäri
Anna-Ulrika Sarikkola vastaa
Glaukoomayhdistyksen
jäsenten esittämiin kysymyksiin
glaukoomasta.
Jäsenet voi esittää niitä:
https://www.glaukoomayhdistys.
fi/jasensivut/kysy-laakarilta/
KYSYMYS:
Minulla todettiin primaarinen avokulmaglaukooma
vuonna 2019. Lääkityksenä
aloitettiin Taflotan, myöhemmin
nimellä Taptiqom 15 mikrog/ml +5 mg/
ml. Toinen silmätippa Azopt 10/ml tuli
lisäksi vuonna 2022. Se kuitenkin pantiin
tauolle kesällä 2025 koska epäiltiin
sen aiheuttavan äänihuuliin ongelmia.
Sain vaivoin ääneni kuuluville rykimisten
jälkeen. Tilanne on nyt osittain
helpottunut ja silmänpaine on tavoitetasossa
13/13 tämän vuoden tammikuun
mittausten mukaan. Taptiquom on siis
käytössä, mutta voiko silläkin olla vaikutuksia
ääniongelmiin?
VASTAUS:
Kysyjällä on ollut avokulmaglaukooman
hoitoon käytössä Azopt-silmätipat, jotka
on jouduttu lopettamaan äänihuuliin
kohdistuvien sivuvaikutusten takia.
Äänen tuottaminen oli vaikeutunut
lääkityksen aloittamisen jälkeen. Nyt
lääkityksenä on Taptiqom, ja kysyjä tiedustelee,
onko silläkin vaikutuksia ääniongelmiin.
Azopt-silmätippojen vaikuttava aine on
brintsolamidi. Brintsolamidi on hiilihappoanhydraasin
estäjä, joka alentaa
kohonnutta silmänpainetta vähentämällä
kammionesteen erittymistä. Brintsolamidin
tavallisimpia haittavaikutuksia
ovat silmien ärsytysoireet, kuten kirvely,
polttelu, kutina ja silmien punoitus.
Myös tilapäistä näön sumentumista ja
kuivasilmäisyyttä voi esiintyä. Lääke voi
kulkeutua kyynelkanavan kautta nenänieluun
ja aiheuttaa epämiellyttävää,
karvasta makua suussa. On mahdollista,
että nieluun päätyessään lääke voi
ärsyttää kurkunpäätä ja äänihuuliakin.
Brintsolamidin harvinaisempia haittavaikutuksia
ovat päänsärky, huimaus ja
mahasuolikanavan oireet.
Taptiqom on glaukooman hoitoon tarkoitettu
yhdistelmävalmiste, jonka vaikuttavat
aineet ovat tafluprosti ja timololi.
Tafluprosti on prostaglandiinianalogi,
joka lisää kammionesteen ulosvirtausta
silmästä, ja timololi on beetasalpaaja, joka
vähentää silmän etukammionesteen tuotantoa.
Prostaglandiinianalogien sivuvaikutukset
ovat pääosin paikallisia eli silmän
pinnan ärsytysoireita, värikalvon ja ihon
pigmentaation lisääntymistä sekä ripsien
kasvua ja tummumista. Harvinaisena sivuvaikutuksena
tavataan verkkokalvon
keskeisen osan turvotusta (makulaödeema).
Beetasalpaajat taas voivat aiheuttaa
sydämen sykkeen hidastumista sekä verenpaineen
laskua. Vaikeaa astmaa ja keuhkoahtaumatautia
sairastavilla voi ilmetä
keuhkoputkien supistelutaipumusta beetasalpaajien
käytön yhteydessä. Muita sivuvaikutuksia
voivat olla väsymys, huimaus ja
unihäiriöt.
Kaikilla lääkeaineilla voi ilmetä sekä paikallisia
että systeemisiä eli koko elimistöön
vaikuttavia sivuvaikutuksia. Glaukoomatippojen
systeemisiä sivuvaikutuksia voi
vähentää oikealla tiputustekniikalla eli
painamalla nenänpuoleista silmäkulmaa
(kyyneltiehyttä) parin minuutin ajan tiputuksen
jälkeen. Silmäluomien ihoärsytystä
voi vähentää pyyhkäisemällä iholle valunut
lääkeaine kostealla vanulapulla.
KYSYMYS:
Onko mahdollista, että glaukoomatipat
(Lumigan) tulehduttavat ylähampaiden
ikeniä samaan tapaan kuin silmäluomien
reunoja? Muuta syytä en siihen keksi. Olen
nyt alkanut pestä hampaat tippojen laiton
jälkeen. Aikaisemmin olen jo kurlannut
kurkkua, koska siellä tuntui ärsytystä.
VASTAUS:
Kysyjä tiedustelee, voivatko Lumigan silmätipat
tulehduttaa ikeniä.
Lumiganin vaikuttava aine on bimatoprosti,
joka kuuluu prostaglandiinianalogien
ryhmään. Prostaglandiinianalogit alentavat
silmänpainetta lisäämällä silmän etukammionesteen
ulosvirtausta. Bimatoprostin
tavallisimmat haittavaikutukset ovat silmän
pinnan ärsytys- ja tulehdusoireet, kuten
kutina, punoitus, kuivasilmäisyys, valoherkkyys,
silmäluomien ihon ja värikalvon
pigmentaation lisääntyminen ja tulehdus
sekä silmäripsien kasvu ja tummeneminen.
Myös silmäkuopan rasvapatja voi ohentua.
Joskus voi ilmetä silmän verkkokalvon keskeisen
osan turvotusta (makulaödeema).
Harvinaisina haittoina voi ilmetä astmantai
hengenahdistuksen pahenemista, huimausta
ja verenpaineen vaihtelua.
Ikeniin kohdistuvia haittavaikutuksia, kuten
ientulehdusta tai ikenien paksuuntumista
ei ole tiettävästi raportoitu bimatoprostihoidon
yhteydessä
KYSYMYS:
Olen käyttänyt Diamox tabletteja 1/vrk
usean vuoden ajan matalapaineglaukoomaan.
Lisäksi käytössäni on Taflotan silmätipat.
Minulla on nyt todettu munuaisten
vajaatoimintaa ja kysyn voisiko se johtua
Diamoxin käytöstä?
VASTAUS:
Kysyjällä on matalapaineglaukooman hoitona
tafluprosti tipat (Taflotan) seka asetatsolamidi
tabletit (Diamox). Hänellä on
todettu verikokeissa munuaisten vajaatoimintaa.
Asetatsolamidi (kauppanimeltään Diamox,
Glaupax, Ödemin) on systeeminen
hiilihappoanhydraasin estäjä, jota voidaan
käyttää silmänpaineen alentamiseen tietyissä
tilanteissa. Systeemisellä lääkeaineella
tarkoitetaan esim. tabletteja tai pistoksia,
jotka vaikuttavat verenkierron kautta koko
elimistöön. Asetatsolamidia käytetään nykyään
pääosin tilapäiseen silmänpaineen
alentamiseen silmäleikkausten jälkeen tai
akuutissa korkeapaineisessa tilanteessa sekä
silloin, jos silmänpainetta ei muulla keinoin
saada laskettua. Pitkäaikaisessa glaukooman
hoidossa asetatsolitablettien käyttö on
nykyään melko harvinaista haittavaikutusten
takia. Jos paikallisesti käytettävät glaukoomatipat
eivät sovi tai tehoa riittävästi
eikä esim. SLT laserhoidolla ole saatu riittävää
paineenlaskua tai glaukoomakirurgia
ei riskien tai muiden syiden takia tule kyseeseen,
voidaan asetatsolitabletteja joutua
käyttämään pitkäaikaisesti.
Asetatsolamidi erittyy lähes kokonaan munuaisten
kautta ja mahdollinen munuaisten
vajaatoiminta lisää merkittävästi haittoja;
elimistön happo-emästasapainon häiriöt,
elektrolyyttihäiriöt, munuaisten kuormitus
ja munuaiskiviriski. Kohtalaisessa ja vaikeassa
munuaisten vajaatoiminnassa asetatsolamidin
systeeminen käyttö on vasta-aiheista.
Dialyysipotilaille asetatsolamidin
käyttöä ei suositella. Lievässä munuaisten
vajaatoiminnassa munuaisten toimintaa ja
veren elektrolyyttitasapainoa on säännöllisesti
seurattava hoidon aikana.
Kysyjän on hyvä keskustella hoitavan silmälääkärin
kanssa tilanteesta. Jos asetatsolitablettihoitoa
on syytä jatkaa eivätkä muut
hoitovaihtoehdot tule kyseeseen, on hyvä
saada myös sisätautilääkärin/nefrologin
arvio tilanteesta ja verikoeseurannan tarpeesta.
KYSYMYS:
Reumaliiton sivulla on tieto, että kihti vaikuttaa
silmiin. Miten se vaikuttaa?
VASTAUS:
Kihti on tulehduksellinen nivelsairaus, jonka
oireet johtuvat virtsahappokiteiden kertymisestä
niveliin. Oirekuva voi vaihdella, mutta
tyypillisin oire on voimakas, usein yöllä alkava
niveltulehduskohtaus. Usein niveltulehdus
kohdistuu isovarpaan tyviniveleen, mutta
oireita voi olla myös muissa nivelissä. Kihtikohtaukseen
voi liittyä kuumetta ja huonovointisuutta.
Kihtiin liittyvät silmäoireet ovat melko harvinaisia
verrattuna niveloireisiin. Ne liittyvät
usein huonossa hoitotasapainossa olevaan
kihtiin ja korkeisiin virtsahappoarvoihin. Virtsahappokiteitä
voi kertyä myös silmän rakenteisiin
aiheuttaen tulehdusoireita esim. sidekalvoilla,
sarveiskalvolla tai silmän sisäosissa
(uveiitti).
Hyvin hoidettu kihti ei pelkästään lievitä nivelkipuja,
vaan myös vähentää merkittävästi
elinkomplikaatioiden riskiä. Tämä perustuu
siihen, että virtsahappopitoisuuden pitäminen
riittävän matalana ehkäisee tulehdusreaktiota,
jolloin kiteitä ei pääse muodostumaan ja kertymään
kudoksiin. Korkea virtsahappopitoisuus
lisää riskiä munuaiskiville ja munuaisten
toiminnan heikentymiselle. Pitkittynyt matalaasteinen
tulehdus lisää myös sydän- ja verisuonisairauksien
riskiä.
Kihtiä hoidetaan pääosin virtsahappoa alentavilla
lääkkeillä, kuten allopurinolilla ja tulehduskipulääkkeillä.
Elintavoilla on oleellinen
merkitys kihdin hoidossa; alkoholin erityisesti
oluen käytön rajoitus, riittävä nesteytys,
painonhallinta sekä puriinipitoisten ruokien
käytön kohtuullistaminen (esim. sisäelimet,
punainen liha, tietyt kalat ja merenelävät) vähentävät
kihtioireita.
ENNAKKOTIETO: YLEISÖTILAISUUS OULUSSA 10.9.
Glaukoomayhdistys ry järjestää kaikille avoimen yleisötilaisuuden
Oulussa Scandic Cityn auditoriossa torstaina
10.9. klo 17 alkaen. Tilaisuuden luennoitsija ilmoitetaan
myöhemmin.
Ennen varsinaista ohjelmaa osallistujilla on mahdollisuus
maksuttomaan silmänpaineen mittaukseen klo 16
alkaen.
Tapahtumasta tiedotetaan tarkemmin lähempänä ajankohtaa.